Usuaris que van difondre missatges d'odi pel crim de Toledo comencen a esborrar els perfils
La Fiscalia investiga si hi ha delicte d'odi en els centenars de missatges falsos que acusaven un jove migrant de ser l'autor d'aquest crim
Després que la Fiscalia anunciés una investigació pels missatges d'odi a les xarxes socials, els propietaris d'alguns comptes --alguns d'anònims-- que havien difós missatges xenòfobs al voltant de l'assassinat d'un nen d'11 anys a Toledo, els han esborrat.
És el cas dels usuaris de la xarxa X @AlbertoCaliu i @Santanaav_. Poques hores després del succés, des d'aquests comptes van relacionar el presumpte assassí amb un jove migrant. La informació no tenia cap tipus de fonament:
![](https://img.ccma.cat/multimedia/jpg/6/0/1724339259406_670.jpg)
A dia d'avui, tots dos usuaris no apareixen a X. Les seves pàgines han passat a negre. Potser, per l'efecte de les paraules del fiscal de la sala contra delictes d'odi i discriminació, Miguel Ángel Aguilar. Entre d'altres mesures, planteja acabar amb l'anonimat a la xarxa, amb què es parapeten els promotors de discursos d'odi.
"Seria molt interessant estudiar que les persones que actuen a les xarxes socials estiguin degudament identificades".
De fet, el ministeri públic reconeix les dificultats per identificar els autors dels missatges xenòfobs vinculats al crim de Mocejón.
Les plataformes no volen assumir riscos
Actualment, la majoria de plataformes i xarxes socials demanen un correu electrònic i en alguns casos, com Google, el número de telèfon. Segons els experts, encara podrien sol·licitar més dades per facilitar la identificació, però haurien d'assumir riscos.
"Implica complir amb la llei de protecció de dades i seguir els protocols. Si un dia s'arribessin a filtrar aquestes dades, les multes podrien ser molt severes", adverteix Jordi Serra, professor dels Estudis d'Informàtica, Multimèdia i Telecomunicació de la UOC.
Per això, les plataformes tendeixen a guardar el mínim de dades possibles sobre els usuaris. Mentrestant, els missatges falsos i discriminatoris es viralitzen i es multipliquen amb molta facilitat, sense cap restricció de les companyies tecnològiques.
"Tenen un dilema: és part del negoci i no volen exercir cap control. Ho transfereixen als estats", assegura Alexandre López Borrull, professor dels Estudis de Ciències de la Informació i de la Comunicació.
A la Unió Europea, algunes plataformes digitals van sumar-se al codi de bones pràctiques per combatre la desinformació. La xarxa X, d'Elon Musk, però, se'n va retirar, mentre retallava la plantilla dels equips de moderació.
![](https://img.ccma.cat/multimedia/jpg/7/6/1724340429867_670.jpg)
Presó sense fiança per al detingut
El detingut com a presumpte autor del crim ha declarat aquest dijous davant del jutge, que li ha decretat presó provisional comunicada i sense fiança. Es tracta d'un noi de 20 anys, de nacionalitat espanyola i amb familiars al poble.
Segons ha informat el Tribunal Superior de Justícia de Castella-la Manxa, al jove se li imputa provisionalment el delicte d'assassinat. El jutjat de Toledo ha sol·licitat el trasllat de l'investigat a un "centre, unitat o departament adequat a la seva situació de discapacitat".
També ha demanat un informe forense sobre la seva imputabilitat. Durant la seva declaració, el noi ha rebut l'assistència d'una facilitadora per entendre i fer-se entendre davant del tribunal. Finalment, el jutge ha aixecat el secret de sumari sobre el cas.
- ARXIVAT A:
- Xarxes socials Racisme