![L'actual primera ministra islandesa, Katrin Jakobsdottir, en un cartell electoral](https://img.3cat.cat/multimedia/jpg/4/2/1632660522924_670x378.jpg)
Islàndia tindrà el percentatge de dones més alt d'un parlament europeu
Un primer recompte donava una majoria femenina per primer cop en un parlament d'Europa però els últims resultat publicats han deixat les representants en un 47,6%
Els resultats de les eleccions d'Islàndia no deixen clar si es mantindrà la coalició que fins ara governava el país, però el seu parlament sí que es convertirà la cambra europea que tindrà el percentatge més alt de dones, amb més d'un 47%.
En un primer moment els resultats dibuixaven una majoria de dones al Parlament, superant per primera vegada la presència d'homes, ara ja no queda tant clar. Segons els resultats provisionals fets públics diumenge, s'asseuran a l'Althingi, el Parlament nacional, 30 dones d'un total de 63 seients, i no les 33 que es projectava.
Amb un 47,6%, Islàndia esdevé el país d'Europa amb la proporció de dones més alta al Parlament, per davant de Suècia que ara tenia el rècord amb un 47%, i al setè lloc del rànquing mundial, segons Parline, l'organització que ofereix dades de referència sobre els parlaments d'arreu del món. Amb l'anterior Parlament, Islàndia se situava al 29è lloc del rànquing mundial, empatada amb Dinamarca amb un 39,7% de dones. Diversos països europeus li passaven al davant, com Andorra (46,4%, al lloc 10 del món) o Espanya (44%, al lloc 16), així com Finlàndia, Bèlgica, Suïssa, Àustria i Portugal.
La mitjana de dones parlamentàries al Parlament Europeu és del 39,5%, segons dades de la mateixa institució del febrer del 2020, després de la sortida del Regne Unit.
Les dones parlamentàries, només superen els homes a tres països Ruanda (61,3%) i Cuba (53,4%) i NIcaragua. També a Mèxic i els Emirats Àrabs Units tenen la meitat o més de dones a les seves cambres legislatives.
Sense llei de quotes
Diversos partits islandesos reserven una proporció mínima de dones a les seves llistes, però la llei no obliga a respectar una quota determinada a les eleccions legislatives.
Islàndia també va ser el primer país a elegir democràticament una dona com a cap d'estat, el 1980, i durant 12 anys ha estat al capdavant del rànquing del Fòrum Econòmic Mundial en termes d'igualtat de gènere.
El país va viure l'any 1975 una mobilització sense precedents que inspira encara avui iniciatives com les vagues feministes. El 24 d'octubre, la gran majoria d'islandeses es van agafar un dia lliure i van deixar d'anar a la feina i de fer les tasques de la llar. Volien visibilitzar la feina que feien tant en l'economia com en la societat. L'elevat seguiment la va convertir en l'aturada de dones més exitosa de la història.
Dubtes sobre el futur de la coalició
La coalició que ha governat els darrers quatre anys repeteix majoria absoluta. El Moviment d'Esquerra Verda, el Partit de la Independència i el Partit Progressista obtindrien més del 52% dels vots i 37 escons.
Aquesta última força, de centredreta tot i el seu nom, ha tingut un gran avenç. Amb tot, els verd i vermells de la primera ministra, Katrín Jakobsdóttir, han perdut força davant els conservadors i els liberals.
Però, tot i això, tornaran a negociar per pactar un nou govern, segons van anunciar abans dels comicis.