El poder judicial considera que la llei trans pot discriminar les dones
- TEMA:
- LGTBIQ+
En línia amb el que defensen alguns col·lectius feministes, el Consell General del Poder Judicial ha aprovat per unanimitat un informe crític amb l'anomenada llei trans.
El document és preceptiu, però no vinculant. S'ha aprovat per unanimitat, segons ha informat el CGPJ, i mostra els dubtes que el text genera entre l'òrgan de govern dels jutges, en diferents sentits.
Pot vulnerar els drets de les dones
El ple del CGPJ considera, per exemple, que l'avantprojecte de llei pot perjudicar la lluita per la igualtat.
Dit en altres paraules, s'estableix una "discriminació positiva" que pot generar una discriminació "indirecta" de les persones no previstes en l'àmbit d'aplicació de la llei.
Tot i que considera lloable la finalitat de la llei, el ple ha advertit que les dones en podrien sortir perjudicades en àmbits com l'esportiu o les proves físiques per accedir a determinades professions.
També demanen garanties per evitar fraus i que ningú es pugui canviar de gènere per eludir responsabilitats davant de víctimes de violència de gènere.
Els jutges veuen "indispensable" que s'introdueixen les "cauteles necessàries" per evitar que la pràctica d'activitats esportives "pugui suposar la discriminació de dones" esportistes no transsexuals, tenint en compte la "realitat" de la "diferència de les condicions físiques existents i la superioritat física de la dona transsexual davant de la que no ho és".
En un apartat que parla del risc de discriminació, els jutges proposen canviar l'expressió "dones no transsexuals" per la paraula "dones".
Volen que un jutge avali el canvi dels menors de 18 anys
Una altra esmena que es fa a la llei és que no sigui possible per als menors de 18 anys la lliure determinació de gènere.
La norma dissenyada pel ministeri que encapçala Irene Montero, d'Unides Podem, preveu que es pugui fer el canvi al Registre Civil, sense necessitat d'informes mèdics, a partir dels 12 anys. Entre els 12 i els 14, caldrà l'aprovació judicial. Entre el 14 i els 16, el consentiment dels pares o tutors. I a partir dels 16, sense cap limitació.
El Poder Judicial va argumentar en un esborrany que no es protegia prou els adolescents d'entre 14 i 16 anys i va plantejar que un jutge comprovés que tenien "maduresa suficient" i "estabilitat en la situació de transsexualitat". És a dir, el mateix procediment que la llei estableix per al grup de 12 a 14 anys.
En l'informe d'ara, el CGPJ diu que han de seguir aquesta via tots els menors de 18 anys:
"S'estendria fins a la majoria d'edat el procediment previst en l'avantprojecte per als menors d'entre 12 i 14 anys, que requereix d'aprovació judicial, prèvia tramitació d'un expedient de jurisdicció voluntària i la demostració de la maduresa necessària i de la voluntat estable de procedir a la rectificació registral del sexe."
Els jutges, contra la prohibició de les teràpies de conversió
D'altra banda, el ple ha rebutjat la prohibició de les teràpies de conversió --per modificar l'orientació sexual-- i al·lega que no s'haurien de prohibir en cas que comptin amb el consentiment de la persona afectada.
Opinions divergents entre els jutges
Tot i que l'aprovació ha estat per unanimitat, hi ha hagut diferents vots particulars.
Tres magistrats han considerat que la simple declaració de voluntat "no pot ser per ell mateixa element suficient" per fer el canvi de gènere. Consideren que caldria exigir una acreditació de disconformitat amb el sexe mencionat a la inscripció de naixement.
En un altre vot particular, quatre jutges han afirmat que l'avantprojecte vulnera drets fonamentals com la llibertat ideològica i religiosa, la d'expressió i el dret dels pares que els fills rebin formació religiosa i moral amb les conviccions pròpies.
Irene Montero diu que no la sorprèn
La ministra d'Igualtat ha replicat que no està sorpresa pel rebuig del CGPJ a una llei feminista. "El que em sorprendria seria el contrari", ha afirmat des de Brussel·les.
Montero ha afegit que tindran en compte les aportacions "constructives" i que és conscient que, com a govern, té la responsabilitat de "blindar i garantir" tots els drets de les persones trans i LGTBI.
Com han fet també organitzacions que representen el col·lectiu trans, la ministra ha recordat que l'informe arriba amb tres mesos de retard respecte del que marca la llei:
Pares de menors trans rebutgen els arguments
La Plataforma Trans ha instat la ministra a ignorar l'informe i han subratllat que el poder judicial, de majoria conservadora, fa tres anys que està caducat i ha deixat una empremta "reaccionària, conservadora i patriarcal" en altres normes com la llei contra la violència masclista o el matrimoni homosexual.
La Federació Estatal de Lesbianes, Gais, Transsexuals, Bisexuals, Intersexuals i més (FELGTBI) creu que els arguments dels jutges provenen "del desconeixement evident de la realitat dels menors trans" i avisen del "dany greu" que els causa el "bloqueig al reconeixement de la seva identitat".
Malgrat tot, aquesta organització i altres com Triángulo o Chrysallis pensen que l'informe reconeix la legalitat de l'autodeterminació de gènere i també obre la porta a la legislació per a les persones no binàries. Conclouen que no hi ha motius per retardar més l'aprovació de la llei trans.
Feministes contra la llei trans
Una part del feminisme fa temps que rebutja la llei tal com s'ha plantejat. Consideren que esborra les dones i que es confon sexe amb gènere. Per això valoren alguns dels arguments del document:
L'associació Femes, de feministes socialistes, s'ha queixat per carta al president espanyol, Pedro Sánchez, per denunciar les actituds "inquisitorials i violentes" que asseguren que tenen algunes activistes trans "davant de qualsevol exercici de llibertat d'expressió que considerin oposats a les seves idees i interessos".
Mencionen la "pressió" al govern espanyol després de l'informe crític amb la llei trans o "l'assetjament sistemàtic" que ha portat a suspendre xerrades en universitats. Un exemple és la presentació del llibre "Nadie nace en un cuerpo equivocado", dels professors de Psicologia José Errasti i Marino Pérez Álvarez, a Oviedo, acusats de trànsfobs.
- ARXIVAT A:
- Judicial LGTBIQ+ Igualtat de gènere Transfòbia