Adeu a l'àvia catalana: mor als 117 anys Maria Branyas, la persona més vella del món
Ha estat la desena persona més longeva de la història, segons el registre en què es basen els rècords Guinness
La catalana Maria Branyas, la persona més vella del món i la desena més longeva de la història, ha mort als 117 anys a Olot, a la residència Santa Maria del Tura, on ha viscut durant més de dues dècades.
Ha mort "com ella volia: mentre dormia, tranquil·la i sense dolor", segons ha explicat la seva família al compte d'X Super Àvia Catalana, on la Maria Branyas compartia reflexions i records:
La Maria Branyas ens ha deixat. Ha mort com ella volia: mentre dormia, tranquil·la i sense dolor.
Fa uns dies ens deia:
"Un dia me n'aniré d'aquí. No tornaré a provar cafè, ni a menjar iogurt, ni a acaronar a la Fada..., deixaré també els meus records, les meves reflexions... ¿ Super Àvia Catalana (@MariaBranyas112) August 20, 2024
La seva filla, Rosa Moret, havia dit que durant l'últim any patia "una davallada lenta", però que no li feia mal res perquè no tenia cap malaltia. Havia perdut visió, oïda i una mica de memòria, a banda de la mobilitat, perquè no podia caminar sola.
Aquest dilluns, la Super Àvia Catalana ja havia penjat una publicació on deia que se sentia "feble" i avisava: "S'acosta l'hora".
A més dels rècords de longevitat que va trencar, recollits per l'associació Gerentology Research Group, Branyas també va ser la persona més gran del món a superar la covid el 2020, amb 113 anys.
Des d'ara, la persona viva de més edat és la japonesa Tomiko Itooka, de 116 anys, seguida de la monja brasilera Inah Canabarro Lucas, a pocs dies de distància.
A més, després de la seva mort, Branyas ocupa el desè lloc a la taula de supercentenàries --la gran majoria són dones-- de les quals es tenen registre des del 1951.
Una vida de pel·lícula
Maria Branyas va néixer el 4 de març del 1907 a San Francisco, als Estats Units, en el si d'una família d'origen català. El seu pare era un periodista de Pamplona que va ser responsable de la revista americana Mercuri, i la seva mare era barcelonina. Van anar als Estats Units per feina després de passar una temporada a Mèxic.
Però un any abans del naixement de Branyas, San Francisco va patir un terratrèmol i un incendi devastadors, i la família es va mudar a Nova Orleans. En un fil a les xarxes, va explicar com la seva mare els va inculcar el valor de continuar utilitzant el català malgrat les mudances i les circumstàncies polítiques.
El 1914, en ple esclat de la Primera Guerra Mundial, van embarcar en un vaixell de tornada a Catalunya.
"Vam arribar en vaixell. A causa de la guerra, Alemanya atacava el nord i no podies travessar els mars nòrdics, vam haver d'anar per les Açores i per Cuba."
Poc temps després, el seu pare va perdre la vida a la guerra i ella es va quedar sorda d'una orella per un accident mentre jugava amb els seus germans.
![](https://img.ccma.cat/multimedia/png/8/1/1721469826918_670.png)
Branyas es va casar amb Joan Moret, un metge de Llagostera, el 1931, i van tenir tres fills. Tenia 11 nets i 11 besnets. Va exercir d'infermera i va treballar a la consulta del seu marit fins que ell va morir, el 1976.
L'octubre de l'any passat, va felicitar la seva filla Maria Teresa, que va complir 90 anys:
En les gairebé 12 dècades viscudes, ha residit a Barcelona, Banyoles, Girona, Calonge i Sant Antoni i Palol de Revardit.
Als 113 anys, assegurava a TV3 que, de salut, es trobava "bé, amb les petites molèsties que tothom pot tenir", i agraïa el tracte dels professionals de la residència on vivia.
Estudiaven el seu ADN
Una investigació liderada pel doctor Manel Esteller, que busca el secret de la longevitat estudiant l'ADN, va comptar amb la participació de Branyas.
Esteller va explicar per què el seu era un cas especial: "No ha tingut cap de les malalties pròpies de l'edat, com les cardiovasculars, l'Alzheimer o el càncer". El doctor també va subratllar que tenia "el cervell i els vasos arterials perfectes" i una edat biològica deu anys inferior a la cronològica.
![](https://img.ccma.cat/multimedia/jpg/7/0/1699528467707_670.jpg)
Entre els elements que expliquen la longevitat, l'investigador assenyalava que Branyas tenia "un bon genoma, amb variants genètiques que li donen un avantatge evolutiu, com ara menys inflamació crònica i una bona reducció calòrica", i la dieta, molt rica en iogurts, per exemple, que expliquen la composició diferent del seu microbioma.
També que ha portat una bona vida social, amb un bon cercle familiar i d'amistats, i aficions com la música i la lectura, que han afavorit un envelliment saludable.
El president de la Generalitat, Salvador Illa, ha lamentat a X la mort de Branyas, a la qual ha qualificat de "dona entranyable" i ha mostrat el seu condol a la família:
"Perdem una dona entranyable, que ens ha ensenyat el valor de la vida i la saviesa dels anys."
- ARXIVAT A:
- SalutObituariResidències gent gran