26 anys de presó per al futbolista iranià Amir Nasr Azadani, que s'enfrontava a l'execució
- TEMA:
- Iran
El futbolista iranià Amir Nasr Azadani ha estat condemnat a 26 anys de presó per un tribunal revolucionari iranià que l'ha sentenciat per complicitat en el suposat assassinat de tres membres de les forces de seguretat de l'Iran i altres delictes comesos, presumptament, durant les protestes que hi ha al país des de mitjans de setembre.
El cas del futbolista, de 26 anys, es va fer viral coincidint amb el Mundial de futbol de Qatar, quan associacions de futbolistes i mitjans internacionals van anunciar al desembre que Azadani havia estat condemnat a mort per participar en les protestes del seu país. La notícia va provocar crítiques no només en el món esportiu, sinó arreu del món.
Tres implicats més en el suposat assassinat dels milicians islàmics han estat condemnats a mort. I aquest cap de setmana, dos joves iranians han estat executats.
Ara, el futbolista ha estat condemnat per tres càrrecs: a setze anys de presó per la seva complicitat en l'assassinat dels tres basijs; a cinc pel càrrec de reunió i connivència per cometre delictes, i a dos més per ser membre de grups il·legals amb la intenció de pertorbar la seguretat pública.
Les condemnes les complirà simultàniament, per la qual cosa haurà de passar 16 anys a la presó per la condemna més llarga, segons ha informat l'agència Mizan, adscrita al Poder Judicial.
Azadani ha militat a diversos clubs de l'Iran i durant les temporades 16-17 i 18-19 ho va fer al Tractor Sazi, equip pel qual acaba de fitxar el tècnic espanyol Paco Jémez.
Tres noves condemnes a mort
En el mateix judici, tres implicats més en el suposat assassinat de tres basijs --milicians islàmics-- a la ciutat d'Isfahan a mitjans de novembre --Saleh Mirhashemi, Majid Kazemi Sheikh Shabani i Saeed Yaqoubi-- han estat sentenciats a mort per "moharebe" o "enemistat contra Déu".
Aquests tres condemnats se sumen a les almenys 13 persones sentenciades fins ara a la pena màxima.
Tots tres han estat a més condemnats a deu anys de presó. Un cinquè acusat, Soheil Jahangiri, ha estat condemnat a dos anys de presó per la seva participació en els mateixos fets i un sisè, Jaber Mirhashemi, ha estat absolt.
L'agència Mizan ha aclarit que quatre dels encausats han tingut advocats propis, mentre que els altres dos han tingut lletrats d'ofici.
Almenys 2.000 persones han estat acusades per la justícia iraniana de diversos delictes per la seva participació en les mobilitzacions i 14 han estat condemnades a mort, de les quals quatre ja han estat executades. Les dues últimes, aquest dissabte. Les autoritats iranianes han penjat Mohammad Mehdi Karami i Mohammad Hosseini-- pel suposat assassinat d'un basij.
Després que el govern iranià anunciés la supressió de la policia de la moral, es va consumar la primera execució. El 8 de desembre, Mohsen Shekari va ser penjat a la forca acusat de ferir un integrant d'una milícia islàmica amb un ganivet i participar en el bloqueig d'un carrer durant les protestes.
Quatre dies més tard, Majid Reza Rahnavard, de 23 anys, va ser penjat en execució pública. Detingut el 19 de novembre, va ser condemnat per matar dos integrants de les forces de seguretat.
Condemnes internacionals
Aquestes execucions han tornat a provocar fortes crítiques internacionals. La Unió Europea es va declarar consternada per les execucions i va demanar a Teheran que "anul·li sense demora" les condemnes a mort ja pronunciades en el context de les manifestacions. El sindicat internacional de jugadors FIFPRO va demanar "l'eliminació immediata del càstig".
Els processos judicials dels manifestants han estat posats en dubte per organismes de drets humans com Amnistia Internacional, Human Rights Watch o l'ONU, que han denunciat els judicis com a "farses", "injustos" i una "venjança".
Gairebé 500 persones han mort a les protestes i prop de 20.000 han estat detingudes, segons l'ONG Iran Human Rights, amb seu a Oslo.
L'Iran viu multitudinàries protestes des de la mort el 16 de setembre de Jina Mahsa Amini, la jove de 22 anys detinguda per la policia de la moral per dur el vel mal posat.
El govern iranià ha reprimit fortament les mobilitzacions, protagonitzades sobretot per joves i dones que demanen més llibertats al crit de "dona, vida, llibertat".
- ARXIVAT A:
- Iran Pena de mort