Europa avisa Espanya que el Constitucional hauria de ser "un àrbitre neutral"
La Comissió de Venècia, un òrgan consultiu del Consell d'Europa, diu que l'Estat hauria de reconsiderar la reforma que permet al TC sancionar i suspendre càrrecs públics
La Comissió de Venècia, un òrgan consultiu del Consell d'Europa, ha analitzat l'última reforma de la Llei Orgànica del Tribunal Constitucional. L'organisme diu que la reforma no contradiu els estàndards europeus, però apunta algunes reserves i crítiques.
La Comissió alerta que el Constitucional corre perill de no ser neutral. Afegeix que l'Estat hauria de reconsiderar la reforma que permet al TC sancionar i suspendre càrrecs públics perquè posa en dubte que el tribunal sigui "un àrbitre neutral, com a jutge de les lleis".
![](https://img.ccma.cat/multimedia/jpg/0/9/1489249446290_670.jpg)
L'organisme compara la llei del TC amb la dels altres països de l'entorn i destaca que els poders atorgats ara al Constitucional acostumen a estar en mans d'altres poders a la resta d'Europa.
Amb la reforma, segons la Comissió, Espanya està més a prop dels models seguits per països com Albània, Armènia, Moldàvia i Ucraïna.
Segons algunes fonts, la Comissió ha fet equilibris després de les pressions rebudes pel govern espanyol perquè es rebaixessin les crítiques que els relators independents feien en el seu esborrany inicial.
![](https://img.ccma.cat/multimedia/jpg/9/0/1489249466509_670.jpg)
Què hauria de retocar la llei?
La Comissió també entra en les mesures concretes a les que pot optar el Constitucional i considera que dues plantegen problemes i s'haurien de regular de forma més clara. Són la possibilitat de posar multes coercitives per part d'individus i la suspensió d'autoritats i treballadors públics.
Segons la Comissió de Venècia, la potestat sancionadora no ha de correspondre en cap cas al Tribunal Constitucional i demana que es compleixi amb les garanties de la Convenció Europea de Drets Humans.
![](https://img.ccma.cat/multimedia/jpg/7/8/1489249454487_670.jpg)
Sobre la suspensió d'autoritats, la comissió adverteix que l'aplicació de la mesura podria afectar el mandat democràtic atribuït per la sobirania popular.
Però sobre la inviolabilitat dels parlamentaris no entra en el fet que es pugui aplicar també als actes parlamentaris administratius i, segons algunes fonts, això es podria interpretar com un aval al judici contra la mesa del Parlament per les resolucions sobre el referèndum.
No contradiu els estàndards europeus
Tot i les reserves, la Comissió, l'opinió de la qual no és vinculant, avala la reforma perquè assegura que "no contradiu els estàndards europeus".
La Comissió, a més, avisa que qualsevol funcionari públic que rebutja executar una sentència del TC "viola els principis de l'Estat de Dret, la separació de poders públics i la cooperació lleial dels òrgans de l'Estat".
Aquest és el document que ha fet públic la Comissió de Venècia. De moment, és un text parcial. Dilluns faran públic tot el contingut de l'informe:
![](https://img.ccma.cat/multimedia/jpg/0/1/1489234988510_670.jpg)
La possibilitat de l'estat d'excepció
La Comissió de Venècia va demanar explicacions al govern espanyol poc després que l'executiu de Mariano Rajoy aprovés el 2015 la reforma de la llei del Constitucional.
Quan li va respondre, la Moncloa també va recordar a aquest òrgan que la Constitució Espanyola preveu la possibilitat de suspendre una autonomia, o fins i tot, en un cas extrem, de decretar l'estat d'excepció i setge.